Dějiny filozofie II

Pojetí a cíle výuky

Studenti se seznámí s vývojem evropského filozofického myšlení od renesance po dnešek. Cílem je pochopit vývoj řešení a odpovědí na klíčové filozofické  problémy v novověké filozofii i vznik problémů nových.  Navíc předmět má za cíl uvést studenty do spletitého myšlenkového klimatu dnešní doby a pochopit jeho historické kořeny a zdroje.  

Náplň výuky

Přednášky mapují formování novověké filozofie, její obrat k subjektu a akcent na noetickou problematiku. Po krátkém seznámení s renesančními mysliteli následuje podrobnější výklad britských empiriků a kontinentálních racionalistů. Tak bude připravena  půda pro náležité pochopení a zhodnocení Kantova systému. Kant je branou k uchopení německé klasické idealistické tradice, která kulminuje v Hegelově vizi dějin a lidského ducha. Dále přednášky představují dvě reakce na Hegela - Marxe a Kierkegaarda.  Po představení  ještě několika významných postav 19. století se v přednáškách  v souvislosti s Marxem a Kierkegaardem dostáváme k dvěma soudobým myšlenkovým směrům: marxismu-leninismu a jiným variantám levicového myšlení a existencialismu. Výklad je pak doplněn o fenomenologii, hermeneutiku, postmodernu a soudobou analytickou tradici. Náležitá pozornost je věnována novoscholastice a novotomismu v 19. resp. 20. století.
Přednáška je vždy doplněna četbou reprezentativního textu, výkladem a diskusí. Studenti mají text k dispozici předem a očekává se aktivní práce s textem. 

Rozvrh přednášek

1.	týden  dědictví středověku a renesanční myšlení
2.   týden  Descartes a kontinentální racionalismus
3.	týden  Hume a britský empirismus
4.	týden  Kant - Kritika čistého rozumu
5.   týden  Kant – Kritika praktického rozumu; osvícenství, novokantovství
6.   týden  Hegel a německá klasická filozofie (Fichte, Schelling)
7.	týden  Kierkegaard, Nietzsche, Schopenhauer
8.	týden  Feuerbach, Marx a marxismus, frankfurtská škola
9.	týden  novoscholastika, novotomismus
10.	týden  pozitivismus, novopozitivismus a dvě fáze analytické  filozofie
11.	týden  fenomenologie (Husserl a jeho žáci)
12.	týden  existencialismus (Sartre, Camus, Jaspers, Marcel)
13. týden Heidegger a hermeneutika 
14.	týden  postmoderna
15. týden rezervní, shrnutí – filozofie dvacátého století (Whitehead a procesuální myšlení,    
                 pragmatismus, strukturalismus a post-strukturalismus)

Zkušební otázky jsou identické s probíranými tématy

Literatura

BLECHA I. Fenomenologie a existencialismus. Olomouc: Skriptum UP, 1994.
BOCHEŇSKI J. Marxismus-leninismus. Věda nebo víra. Praha: Velehrad, 1994. 
COPLESTON F. A History of Philosophy. Garden City: Image Books, Doubleday, 1962.
GABRIEL J. et al. Česká filozofie ve 20. století. Brno: MU, 1995.  
GUARDINI R. Konec novověku. Praha: Vyšehrad ,1992.
HARE R.M., BARNES J., CHADWICK H. Zakladatelé myšlení. Praha: Svoboda, 1994.
JANKE W. Filosofie existence. Praha: Mladá Fronta, 1995. 
KOLÁŘ P. Argumenty filosofické logiky. Praha: Filosofia, 1999.
PECKA D., PAVELKA A., CHUDOBA B. Křesťanský realismus a dialektický materialismus. Brno: Akord,      1946. 
PEREGRIN J. Úvod do analytické filozofie. Praha: Herrmann a synové, 1992.
PETŘÍČEK M. Úvod do současné filosofie. Praha: Herrmann a synové, 1992.
SCRUTON R. Kant. Praha: Argo, 1996.
SINGER P. Hegel. Praha: Argo, 1995.
SKALICKÝ K. Hermeneutika  a její proměny. Praha: Ježek, 1997.
SOUSEDÍK, S. Filosofie v českých zemích mezi středověkem a osvícenstvím. Praha: Vyšehrad, 1997. 
STÖRIG H. J. Malé dějiny filozofie. Praha: Zvon, 1992.
       Křesťanství a filosofie (velké epochy). Praha: ČKA, 1991.
TRETERA I. Nástin dějin evropského myšlení. Praha: Paseka, 1999.