Zkouška ze systematické filosofie po 3. semestru 
(křesťanská výchova, zimní semestr 2000)

Studium systematické filosofie je ukončeno souhrnnou zkouškou, která má písemnou a ústní část. 

Předpoklady připuštění: posluchač(ka) může ke zkoušce přistoupit, pokud 
1)	získal(a) zápočet z úvodu do filosofie, 
2)	úspěšně absolvoval(a) zkoušku z dějin filosofie, 
3)	získal(a) zápočet z filosofického nebo teologického semináře (stačí do ústní zkoušky).

Přehled práce a seznam četby: posluchač(ka) odevzdá přehled své práce v oboru filosofie a své filosofické četby, který má následující strukturu: 
1.	Studované obory, přehled ostatních aktivit a oblastí zájmu.
2.	Přehled filosofických kursů, jichž se posluchač(ka) během svého studia zúčastnil(a), s krátkou charakteristikou: co bylo tématem kursu, co přinesl, co mě zaujalo, co jsem postrádal(a), max. 5 řádek u každého kursu. 
3.	Seznam filosofické četby obsahující aspoň tři položky (každý z jiného tematického oddílu: antika, středověk, novověk, XX. stol., sekundární literatura, tematické monografie - viz příloha), u každého titulu připojí krátké resumé základního problému a vlastní otázky (10-15 řádek u každého titulu). 
Návrhy těchto titulů musí být odevzdány do konce října.
4.	Jaká otázka či jaké téma dotýkající se filosofie mě nejvíce zajímá (5-10 řádek).
5.	Tři návrhy pasáže filosofického textu, který má být interpretován při ústní zkoušce (každý v rozsahu max. jedné strany). Tyto texty jsou vybrány z titulů obsažených v seznamu četby; posluchač(ka) přiloží kopie zvolených stran, kde pasáže vyznačí.
Celý tento materiál musí být odevzdán do vánoc. Včasné odevzdání tohoto materiálu je podmínkou připuštění k písemné zkoušce. 

Písemná zkouška: Posluchač(ka) písemně odpovídá na tři otázky, které určuje zkoušející, v rozsahu cca 1 strany u každé odpovědi. Seznam otázek je uveden v příloze. K otázkám je připojena doporučená literatura k přípravě, která bude během výuky dále upřesněna. Každá odpověď je hodnocena 1-4 body (1= znalost pouze dílčích aspektů; 2= základní hrubá znalost; 3= uspokojivá znalost; 4= uspokojivá znalost provázená schopností o problému přemýšlet). K absolvování klauzury je třeba dosáhnout min. 6 bodů.

Ústní zkouška: K ústní zkoušce lze přistoupit po úspěšném absolvování písemné klauzury. Ústní zkouška vychází z přehledu práce a četby, který posluchač(ka) odevzdal(a). Skládá se z interpretace jedné či více zvolených pasáží filosofického textu, z rozhovoru o filosofické četbě a o tématech, o něž posluchač(ka) projevil(a) v materiálu zájem. Posluchač(ka) musí prokázat skutečnou znalost zvolených knih, schopnost interpretovat zvolené pasáže (vysvětlit jejich kontext, strukturu, smysl) a ochotu zamýšlet se samostatně nad otázkami, které se zvolenými texty souvisejí. 
Klasifikace: 10-12 bodů= posluchač(ka) prokáže porozumění vybrané pasáži a zvoleným titulům i schopnost formulovat otázky a přemýšlet o nich; 8-9 bodů= posluchač(ka) prokáže porozumění vybrané pasáži a zvoleným titulům; 7-6 bodů= posluchač(ka) prokáže základní, nicméně neúplné porozumění vybrané pasáži a zvoleným titulům. K absolvování ústní zkoušky je třeba dosáhnout min. 6 bodů.

Celková klasifikace odpovídá součtu bodů v klauzuře a ústní zkoušce, pokud posluchač(ka) dosáhla v obou částech minimálně 6 bodů: eminenter= 20-24 bodů, valde bene= 15-19 bodů, bene= 12-14 bodů

Příloha: 
-	seznam doporučených titulů k četbě; posluchač(ka) může zvolit i jiné tituly, které však musí předem konzultovat.
-	seznam otázek k písemné zkoušce a základní literatura