Distanční studium 
Každý student musí absolvovat 3x 2 hod. semináře (na přípravě jednoho z nich se podílet), 12 hodin přednášek, 2 hodiny konzultací  a vypracovat odpovědi na otázky, které jsou  rámci přednášek a literatury zpracovávané během seminářů, zpracovat jednu knihu 

M. Štěpinová zajišťuje dvě třetiny (8hod. přednášek, 2 semináře, konzultace): A) a B)
Š. Holub: C)

A) Úvod do antropologie
	1) 4hodiny přednášek – Co je člověk?
a)	Pojetí člověka jako “své duše” u Platona a Aristotela. (Tázání po zařazenosti člověka do světa, přesažnost,  rozhodování se  pro dobré, přítomnost Dobrého v jeho nedostávání se v kategoriích aktu a potence) 
b)	Pojetí člověka jako subjektu u novověkých autorů (Descartes, Kant), důležitost subjektivity pro konstituci světa, význam Boha.
c)	Pojetí člověka v jeho dějinné podmíněnosti (Hegel, Husserl, existencionalismus, personalismus)

2) seminář: knihy J. Patočka,  Sokrates (poslední dvě kapitoly) – připraví jeden student
			M. Buber, Problém člověka, - připraví 2 studenti
                             	J. Patočka, Věčnost a dějinnost, in: Péče o duši

3) 2hodiny konzultace pro skupinu, která zpracovává jednu knihu (každý z nich musí přijít na konzultace s přečtenou knihou) – připravit tak seminář

Otázky k samostatnému zpracování na základě přednášek a četby knih zpracovávaných v seminářích:

1)	Pojetí a význam duše u Platona a Aristotela (místo rozhodování, teleologičnost, entelechie,…..)
Porovnat odlišnost pojetí duše u starověkých autorů se středověkými, s novověkými. Význam subjektu pro založení filosofie u novověkých autorů.
2)    Kantovo rozvržení transcendentální subjektivity.
Problém solipsismu
3)	Dějinnost subjektu, existence jako podstata člověka , porovnání s pojetím člověka v termínech esence, existence
4)	Proměna vztahu člověk-svět ve filosofii starověku, středověku, renesance, novověku, v současných směrech (zvláště v existencionalismu, personalismu)

B) Úvod do ontologie
1)	4hodiny přednášek
a)	otázka mnohosti-jednoty, změny/pohybu. Aporie  Herakleita-Parmenida. Akt-potence, forma-materie u Aristotela. 
b)	Esse/essentia u Tomáše. Transcendentalie (Jedno, Pravda, Dobro).
c)	Konec metafyziky? (esencialismus, zapomenutost bytí, bytí jako danost)

2)	Seminář:  knihy – Martin, Úvod do metafyziky
         Aristoteles, Metafyzika - Substance
         E. Gilson, Bytí a někteří filosofové, kapitola o substanci str. 57- 91
          M. Heiddeger, Co je metafyzika? (+ J. Patočka, Úvod do fenomenologické filosofie, str. 101 – 133)

3)	2hodiny konzultace pro skupinu, která zpracovává jednu knihu (každý z nich musí přijít na konzultace s přečtenou knihou) – připravit tak seminář

Otázky k samostatnému zpracování na základě přednášek a četby knih zpracovávaných v seminářích:

1)	Bytí u Parmenida (problém pohybu, mnohosti), řešení u Platona v podobě idejí, řešení u Aristotela v pojmech akt a potence, vysvětlení pohybu na základě 4 příčin
2)	Jedno u Platona a Aristotela
3)	Substance (její vymezení u Aristotela; vztah k existenci, quidditas), problémy ve středověku
4)	Transcendentalie (Jedno, Pravda, Dobro)
5)	Esse-essentia, esencialismus, pojem bytí u Heideggera

C) Dva přístupy k filosofii : hermeneutika a analytická filosofie

Distanční studium, 2.roč. 
Š. Holub, 2000/2001

Představení dvou rozdílných přístupů k filosofii má několik aspektů : 
- metodologie (jak se pěstuje filosofie)
- teorie poznání (jak poznáváme skutečnost i mimo filosofii)
- problém pravdy (jaká jsou kritéria pro správnost či přijatelnost filosofických poznatků)

Přednášky:
1. - 2. (90 min)  Problém dějinného poznání, metoda duchovních věd, univerzální hermeneutika.
(rozdílnost předmětu přírodních a duchovních věd, dvojice výklad - rozumění, problém psychologismu, problém relativismu)
3. - 4. (90 min)   Jazyk jako výsostný předmět filosofie.
(hledání ideálního jazyka, přirozený jazyk, problém vztahu jazyka a skutečnosti, jazyk a řeč)

Bibliografie:
[1] J. Grondin: Úvod do hermeneutiky, Oikúmené 1997
[2] H. G. Gadamer: Člověk a řeč, Oikúmené 1999
[3] H. G. Gadamer: Problém dějinného vědomí, Filosoia 1994
[4] J. Greisch: Rozumět a interpretovat, Filosofia 1992
[5] P. Ricoeur: Život, pravda, symbol, Oikúmené 1993
[6] J. Peregrin: Logika ve filosofii, filosofie v logice, Hermann & synové 1992
[7] J. Peregrin (ed.): Obrat k jazyku: druhé kolo, Filosofia 1998
[8] M. Oravcová (ed.): Filozofia prirodzeného jazyka, Archa 1992
[9] L. Wittgenstein: Tractatus logico - philosophicus, Oikúmené 1993
[10] L. Wittgenstein: Filosofická zkoumání, Filosofický ústav AV ČR 1993

Seminář:
Texty:
H. Putnam: Otázka realismu, in: [7] 
P. Ricoeur: Dějiny filosofie a jednota pravdy, in: [5]
H. G. Gadamer: Řeč a rozumění, in: [2]

Zkouška:
Požadavky:
[1] kap. III. - VI. 
J. Peregrin: Obrat k jazyku a analytická filosofie, in: [7]

Otázky:
1. Problém metodologie duchovních věd.
2. Přechod od problému interpretace k filosofické hermeneutice.
3. Logický atomismus a projekt ideálního jazyka.
4. Problém vztahu jazyka a skutečnosti (mýtus muzea, dogmata empirismu).
5. Co je to pravda? Historická pravda. Korespondenční model, jeho problémy a alternativy.